Autors+rellevants+del+cognitivisme

=__**Autors rellevants del cognitivisme**__ = 

**David Paul Ausubel (1918)**
 Va nèixer als Estats Units (New york), l'any 1918. Fill d'una família jueva immigrant d'europa central. Es va preocupar per la manera com educaven en la seva època i en especial, a la seva cultura. Va estudiar a la Universitat de Nova york. Va originar i difondre la teoria de l'aprenentatge significatiu. va escriure varis llibres sobre la psicologia de l'educació. Valora l'experiència que tenen els aprenents a la seva ment.

la prespectiva d'Ausubel: A la dècada dels 70, les propostes de Bruner sobre l'Aprenentatge per descobriment estaven prenent força. En aquest moment, les escoles buscaven que els nens construissin el seu coneixement a través del descobriment de continguts. Ausubel considera que l'aprenentatge per descobriment no ha de ser presentat com l'oposat a l'aprenentatge per exposició (recepció), ja que aquest pot ser igual d'eficaç, si es compleixen unes característiques. Així, l'aprenentatge escolar pot donar-se per recepció o per descobriment,com estratègia d'ensenyança, i pot aconseguir un aprenentatge significatiu o memorístic i repetitiu. d'acord a l'aprenentatge significatiu, els nous coneixements s'incorporen de manera substantiva a l'estructura cognitiva de l'alumne. Aizò s'aconsegueix quan l'estudiant relaciona els nous coneixements amb els aconseguits anteriorment, però també és necessari que l'alumne s'interessi per aprendre el que se li està ensenyant.
 * Teoria de l'aprenentatge significatiu**

  __per diferenciació progressiva:__ quan el concepte nou es subordina a conceptes més inclusoris que l'alumne ja coneixia. __per reconciliació integradora:__ quan el concepte nou és de major grau d'inclusió que els conceptes que l'alumne ja coneixia. __per combinació:__ quan el concepte nou té la mateixa jerarquia que els coneguts.
 * Aventatges de l'aprenentatge significatiu:**
 * produeix una retenció més duradera de la informació.
 * facilita l'adquisició de nous coneixements relacionats amb l'anteriorment aprés de forma significativa, ja que al tenir clar la nova estructura cognitiva, es facilita la retenció de nous continguts.
 * la nova informació, a l'estar relacionada amb l'anterior, és guardada a la memòria a llarg termini.
 * és actiu, doncs depén de l'assimilació de les activitats d'aprenentatge per part de l'alumne.
 * és personal, ja que la significació de l'aprenentatge depén dels recursos cognitius de l'estudiant
 * Requisits per aconseguir l'aprenentatge significatiu:**
 * 1) __significativitat lògica del material:__ el material que presenta el mestre a l'estudiant ha d'estar organitzat, per a què es dongui una construcció de coneixements.
 * 2) s__ignificativitat psicològica del materia__l: que l'alumne conecti el nou coneixement amb els pervis i que els comprengui. també ha de posseir una memòria a llarg termini, perquè del contrari se li oblidaria tot en poc temps.
 * 3) __actitut favorable de l'alumne:__ ja que l'aprenentatge no pot donar-se si l'alumne no vol. Aquest és un component de disposicions emocionals i actitudinals, on el mestre només pot influir a través de la motivació.
 * Tipus d'aprenentatge significatiu:**
 * aprenentatge de representacions: és quan el nen adquireix el vocabulari. Primer aprén paraules que representen objectes reals que tenen un significat per a ell. En canvi no els identifica com a categories.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Aprenentatge de conceptes: el nen, a partir d'experiències concretes, comprén que la paraula "mare" pot fer-se servir també per altres persones referint-se a les seves mares. També es presenta quan els nens d'edat preescolar es someten a contextos d'aprenentatge per recepció o per descobriment i comprenen conceptes abstractes com "govern", "país", "mamífer".
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">aprenentatge de proposicions: quan coneix el significat dels conceptes, pot formar frases que continguin dos o més conceptes on afirmi o negui alguna cosa. Així, un concepte nou és assimilat a l'integrar-lo en la seva estructura cognitiva amb els coneixements previs. Aquesta assimilació es dóna en els passos següents:

Ausubel concep els coneixements previsde l'alumne en termes d'esquemes de coneixement, els quals consisteixen en la representació que posseeix una persona en un moment detemrinat de la seva història sobre una parcel·la de la realitat. Aquests esquemes inclouen varis tipus de coneixement sobre la realitat, com són: els fets, experiències, anècdotes personals, actituds, normes, etc.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> La pricipal aportació és el seu model d'ensenyança per exposició, per promoure laprenentatge significatiu en lloc de l'aprenentatge de memòria. Aquest model consisteix en explicar o exposar fets o idees. Aquest enfocament és dels més apropiats per a ensenyar relacions entre varis conceptes, però abans els alumnes han de tenir algun coneixement de dits conceptes. un altre aspecte en aquest model és l'edat dels estudiants,jaque ells han de manipular idees mentalment, encara que siguin simples. Per això, aquest model és més adequat per als nivells més alts de primària en endavant. Una altra aportació al constructivisme són els organitzadors anticipats, els quals serveixen de suport a l'alumne enfront a la nova iformació, funcona com a pont entre el nou material i el coneixement actual de l'alumne. Aquests organitzadors poden tenir tres propòsits: dirigir la seva atenció al que és important del material; ressaltar les relacions entre les idees que seran presentades i recordar-li la iforamció rellevant que ja posseeixi.
 * Aplicacions pedagògiques.**
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">el mestre ha de conèixer els coneixements previs de l'alumne, és a dir, s'ha d'assegurar que el contingut a presentar pot relacionar-se amb les idees prèvies, ja que al conèixer el que sap l'alumne, ajuda a l'hora de planejar.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">organitzar els materials a l'aula de manera lògica i jeràrquica, tenint en compte que no només importa el contingut sinó la forma en què es presenta als alumnes.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">considerar la motivació a factor fonamental per a què l'alumne s'interessi per aprendre, ja que el fet de que l'alumne es senti content a la seva classe, amb una actitud favorable i una bona relació amb el mestre, farà que es motivi per aprendre.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">el mestre ha de poder fer servir exemples mitjançant dibuixos, diagrames o fotografies, per ensenyar els conceptes.
 * Aportacions de la teoria d'Ausubel al constructivisme**

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> __Piaget:__ coincideix en la necessitat de conèixer els esquemes de l'alumne. Ausubel no comparteix amb ell la importància de l'activitat i l'autonomia. NI els estadis piagetians lligats al desenvolupament amb limitacions de l'aprenentatge, per tant, ell considera que el que condiciona és la quantitat i qualitat dels conceptes rellevants i les estructures proposicionals de l'alumne. __Vigotsky:__ comparteix amb lel la importància que dóna la construcció de la seva història d'acord a la seva realitat. __Bruner:__ Ausubel considera que l'aprenentatge per descobriment és poc eficaç per l'aprenentatge de la ciència. __Novak__: L'important per ambdos és conèixer les idees prèvies dels alumnes. Proposa la tècnica de mapes conceptuals a través de dos processos: diferenciació progressiva i reconciliació integradora.
 * Els organitzadors anticipats es divideixen en dues categories:**
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">__comparatius:__ activen els esquemes ja existens, és a dir, li recorden el que ja sap però no se n'adona de la seva importància. També pot assenyalar diferències i semblances dels conceptes.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">__Explicatius__: proporciona coneixement nou que els estudiants necessitaran per entendre la iformació següent. També ajuden a l'alumne a aprendre, especialment quan el tema és molt complex, desconegut o difícil, però aquests han de ser entesos per als estudiants per a que sigui efectiu.
 * Relacions i diferències d'Ausubel respecte a Piaget, Vigotsky, Bruner i Novak.**

David Paul Ausubel és un psicòleg que ha donat grans aportacions al constructivisme, com la seva teoria de l'aprenentatge significatiu i els organitzadors anticipats, els quals ajuden a l'alumne a que vagi construint els seus propis esquemes de coneixement i per a una millor comprensió dels conceptes. Per aconseguir aquest aprenentatge s'ha de tenir un material adequat, les estructures cognitives de l'alumne i sobretot la motivació. Per ell, existeixen tres tipus d'aprenentatge significatiu: aprenentatge de representacions, aprenentatge de conceptes i aprenentatge de proposicions.

media type="youtube" key="-YpCocmWxPA" width="369" height="305"

A partir del minut 5:30



<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">**Joseph Novak (1932)**
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Novak és un investigador científic amb molta experiència que va completar els seus estudis superiors a la Universitat de Minnesota el 1958. En la seva teoria va desenvolupar els mapes conceptuals i va realitzar investigacions en educació, aprenentatge, creació i representació del coneixement. Es va centrar en la investigació de l'aprenentatge humà, els estudis d'educació i creació de coneixement i representació.

Els mapes conceptuals es van desenvolupar durant l'any 1972 dins d'un projecte d'investigació a la Universitat de Cornell. Aquest projecte es va enfocar en fer un seguiment a estudiants d'educació bàsica des del primer grau fins a l'11è per estudiar de quina manera l'ensenyança en els conceptes bàsics de ciències en els dos primers graus escolars influenciaria l'aprenentatge posterior de ciències, i a més, comparar estudiants que rebien aquesta instrucció temprana amb els que no la rebien. Trobem que els mètodes actuals per evaluar els canvis en la comprensió de conceptes en els nens no eren els adequats per evidenciar canvis explícits en el progrés del coneixement conceptual i proposicional dels nens, des de l'ensenyança inicial i al llarg de la seva educació escolar. Recolzant-se en les nostres bases teorètiques i en la psicologia cognitiva d'Ausubel (1963), així com en els fonaments epistemològics que veien els elements constitutius del coneixement com conceptes i proposicions, va aparèixer la idea de representar el coneixement dels nens relevant-lo mitjançant entrevistes estructurades amb una estructura jeràrquica de conceptes i proposicions. Ens va impresionar l'exactitud amb la que això expressava el coneixement dels nens i la forma en què canvis molt específics de la seva comprensió conceptual es podíen evidenciar utilitzant aquesta nova eina de mapa de conceptes, demostrant, a més, diferències molt grans en els nens als que s'ensenyaven conceptes bàsics de ciències en els primers graus amb el coneixement d'aquests mateixos nens en els graus superiors i quan se'ls comparava amb altres nens que no havien rebut aquesta instruccó temprana en concepte de ciències. Alguns dels resultats d'aquest estudi es van publicar a la revista "AREA journal" (novak i Mosonda, 1991)
 * Els mapes conceptuals**


 * Exemple de mapa conceptual**



Un exemple del funcionament per ordinador dels seus mapes conceptuals el trobem en el següent video:

media type="youtube" key="6sBYnqInCpk" width="425" height="350"



<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">**Robert Gagné Mills (1916)**
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">

Gagné fou conegut per la seva sofisticada teoria estímul-resposta dels vuit tipus d'aprenentatge que difereixen en la qualitat i quantitat d'estímul-resposta dels abonaments involucrats. Des del més simple al més complex:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> Gagné manté que molts coneixement poden ser analitzats en una jerarquia de comportaments anomenada aprenentatge jeràrquic. Un instructor pot desenvolupar una jerarquia d'aprenentatge per algu que s'ensenya per indicació de l'habilitat que ha d'aprendre's com un comportament específic i a continuació, preguntar i respondre a la pregunta: què ha de saber per a portar a càrrec una tasca després d'haver-se donat les instruccions? Gagné aproba el concepte de jerarquies d'aprenentatge en els estudis, utilitzant principalment els coneixements d'aritmètica simple. Els seus resultats tendeixen a recolzar la noció d'aprenentatge per jerarquies i rares vegades significa que els individus aprenen una major habilitat, sense saber ja la menor habilitat.
 * 1) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">senyal d'aprenentatge (condicionament de Pavlov)
 * 2) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">estímul resposta d'aprenentatge (condicionament operant)
 * 3) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">encadenar (condicionament operant complex)
 * 4) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">assossiació verbal
 * 5) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">disciminació d'aprenentatge
 * 6) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">concepte d'aprenentatge
 * 7) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">estat d'aprenentatge
 * 8) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">resolució de problemes.

El treball de Gagné ha tingut un impacte molt gran sobre el pensament i les teories en els cercles educatius. La seva teoria de la condició jeràrquica té moltes implicacions per a la seqüenciació de la instrucció i molts consideren que va contribuir a l'elaboració d'un enfocament més científic a la instrucció. Gagné es centra en la sistemàtica d'instruccions precises i també va ajudar a assentar les bases per a l'ensenyança individual.

A continuació adjuntem un vídeo del model instructiu de Robert Gagné.

media type="youtube" key="q3-P2MFtsV4" width="425" height="350"

media type="youtube" key="y7lBPeGCbbU" width="425" height="350"

media type="youtube" key="i_8MB9F2cts" width="425" height="350"